Téma: Látás |
|
Rendes Kis |
|
Bizony, legjobb ha egyikbe sem lép bele ! |
|
mpd |
|
Nehéz lehet megkülönböztetniük a bambuszrügyet a kutyaszartól. |
|
Rendes Kis |
|
Ez bizonyára gondot okoz nekik a városi közlekedésben ! |
|
mpd |
|
Mit szólsz ahhoz, hogy a pandák színvakok? |
|
panda |
|
na, azért az LSD-t ne keverjétek ide!... ![](biggrin.gif)
|
|
Rendes Kis |
|
Az alakfelismerő rendszer túlérzékenységére mentség, hogy jobb, ha megijedsz 1 olyan ellenségtől, aki nincs ott, mint ha nem ijedsz meg 1 olyantól, aki ott van ... (Leszámítva, persze, a paranoia esetét ...) |
|
mpd |
|
Bizony. Ki ne látott volna még olyasmiket, amik nem is voltak ott? Félhomályban arcot az ablakban, alakokat a bokor mögött, fura árnyakat stb-stb. A látást nagyon könnyű becsapni. Milliószám készülnek trükkös képek, amiken nyilvánvalóan nincs is ott egy szám pl. de körülötte úgy satírozzák a képet, hogy bármelyik ember azonnal rávágja: ott van! A keresőben rengeteg oldal van: http://www.humorcsarnok.hu/g.php/17-optikai-csalodasok-humoros-fotok.html |
|
Rendes Kis |
|
Ez még 1 további lépés: a kép értelmezése. Én is láttam olyan teszt ábrákat, hogy talán már 3x4 pixelből felismerhető Abraham Lincoln arcképe. (De akkor annak a 12 képkockának a színtónusát nagyon pontosan, 16 millió színnel be kell lőni !) Az ujjlenyomat-tárhoz való beazonosításra is igaz, hogy rosszabb minőségű képet rosszabb találati aránnyal lehet beazonosítani. Azok a feltételezések, pl. hogy a megvilágítás egyenletes, jók abban az esetben, ha a megvilágítás egyenletes, de tévedésekre adnak okot, ha nem. |
|
mpd |
|
Jav. olv.: Pinker: Hogyan működik az elme?
![](http://s02.static.libri.hu/cover/a6/0/708101_4.jpg) |
|
mpd |
|
Idézet: Ez azonban csak kozmetikázás, hozzáadni nem tud a lencse által a retinára leképezett képi információhoz, csak retusálja a képet.
Ez nagyon nem így van. A retináról érkező jel annyira kevés, hogy abból nem lenne kép. Az agynak van képtára, és az ujjlenyomat-azonosító rendszerhez hasonlóan, ha a kép pár vonásában hasonlít mondjuk egy arcra, akkor azonnal beugrik egy arc képe, a többi jelhez igazítva. Ugyanígy az agy alapvetően feltételezi, hogy a megvilágítás egyenletes, az élek egyenesek, stb. Egy méteres lécnek csak a végpontjairól van jel, az fontos, a köztes részről csak ennyi az infó: végig egyforma, és azt az agy tesz oda a két vég közé. |
|
Rendes Kis |
|
A dolog úgy kezdődik, hogy van a "valóság": fizikai objektumok, amelyek fényt bocsátanak ki, és más fizikai objektumok, amelyek a rájuk eső fényt többé-kevésbé átengedik vagy visszaverik. Aztán jön a szemünk: egy optikai észlelőeszköz (kamera). Ebben keletkezik egy kép, a retinán. Ennek a képnek a minőségét befolyásolja magának a bejövő jelnek a minősége (ez éjjel, ködben már eleve rossz lehet), és a kamerának (a szemlencse és a retina) az állapota. A lencse és a retina is lehet hibás, torzíthatja a képet. A következő lépés az agyban a képfeldolgozás. Ez ki tudja igazítani a kép kisebb-nagyobb hibáit (kezdve azon, hogy kapásból megtükrözi az egész képet). Ez azonban csak kozmetikázás, hozzáadni nem tud a lencse által a retinára leképezett képi információhoz, csak retusálja a képet. Nyilván a friss, kipihent, egészséges, szerekkel nem befolyásolt agy jobb munkát végez, mint a beteg. (Ráadásul, a képretusáló mechanizmus nem is mindig javít, van úgy hogy ront: lásd a szemet becsapó trükkös ábrákat). |
|
|
panda |
|
hát, akkor a szem betegségeinek is egy része pszichoszomatikus, vagy mi, hát nem?... |
|
mpd |
|
A szürkehályog természetével nem vagyok tisztában. Nemtom, mi okozza, egyáltalán miféle elváltozás az. Nyilván a szem alkatrészei csak bizonyos mértékig képesek igazodni, a fizika törvényein belül, ha ennél több kéne, arra már nem képesek és akkor egyre rosszabb a helyzet. |
|
Békáscity |
|
de akkor miért javul a látás pl. szürkehályog-műtét után ? (nekem januárban lesz - remélem jól fog sikerülni) |
|
mpd |
|
Csípi a csőröm egy dolog. Ugyebár az a kép, amit "látunk", az a valóságban nincs, azt az agyunk állítja elő, bejövő ingerek alapján. Tudjuk, hogy a bejövő ingereket összevissza manipulálja, kiegészíti a képtárból vagy/és tapasztalati alapon, árnyékolja-élesíti, színezi (színek a valóságban nincsenek). Nade. Akkor miért vannak a látáshibák? Az agynak semmibe nem kerülne kicsit élesebbre venni a képet. Hozzáhangolni a szem alkatrészeinek öregedéséhez a képalkotást. Nem lehet, hogy éppen fordítva, az agyban van a látáshibák oka, és a szem látszólagos "romlása" csak egy kísérlete annak, hogy összhangban maradjon a kamera meg a projektor? Ha utóbbi romlik, előbbi próbál alkalmazkodni hozzá? |
|
|